Ульрік Фредерік Гюлленльове
Ульрік Фредерік Гюлленльове дан. Ulrik Frederik Gyldenløve grev Laurvig | ||
![]() | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
1664 — 1699 | ||
Монарх: | Фредерік III, Кристіан V | |
Попередник: | Івер Краббе[da] | |
Наступник: | Фредерік Габель | |
| ||
1666 — 1699 | ||
Попередник: | Клаус Алефельдт[da] | |
Народження: |
20 липня 1638[1][2][3] Бремен, Німеччина | |
Смерть: |
17 квітня 1704[4][2][3] (65 років) Гамбург, Священна Римська імперія | |
Поховання: | Копенгаген | |
Країна: | Данія | |
Батько: | Фредерік III | |
Мати: | Маргарет Папе | |
Шлюб: | Marie Grubbed[5], Antoinette Augusta von Aldenburgd[5] і Sophie Urned[5] | |
Діти: | Карл Льовендаль, Вальдемар Льовендаль, Фердинанд Антон аф Даннескольд-Лаурвіг, Ульріка Антонія Даннескольд, Маргрете Даннескольд | |
Нагороди: | ![]() | |
Ульрік Фредерік Гюлленльове (дан. Gyldenløve Ulrik Frederik; 4 липня 1638 — 17 квітня 1704) — данський державний діяч, намісник Норвегії, граф.
Ульрік Фредерік народився в 1638 році від позашлюбного зв'язку майбутнього данського короля Фредеріка III і Маргрети Папе. Його рідною мовою була німецька.
Під час дансько-шведської війни 1657—1658 років. відзначився при обороні Копенгагена і в битві при Нюборзі.
З 1661 року — рікс'єгермейстер. У цьому ж році з дозволу короля поїхав в Іспанію, де дослужився до генеральського чину. Повернувся в Данію в 1663 році.
У 1664 році призначений намісником Норвегії, а в 1666 році йому було також передано командування норвезькими військами.
У 1669 році Гюлленльове був відправлений до Англії для відновлення відносин, що погіршилися після нападу в 1665 році англійського флоту на голландські купецькі кораблі, що стояли в гавані Бергена.
У 1670 році його призначили членом Таємної державної ради і президентом Комерц-колегії (обіймав посаду до 1680 року).
Користувався прихильністю свого зведеного брата Кристіана V і активно брав участь у придворних розвагах.
У листопаді 1672 року йому були доручені складні переговори з герцогом Гольштейн-Готторпським і Гамбургом, які, однак, не увінчалися успіхом, у зв'язку з чим Гюлленльове накликав на себе невдоволення короля.
У війні за Сконе, що отримала в норвезькій історії назву «війни Гюлленльове», командував норвезькими військами, що діяли на території Богуслена. Після укладення миру проживав у Копенгагені, однак залишався норвезьким намісником аж до 1699 року. Після смерті Кристіана V у 1699 році виїхав до Гамбурга, де і помер 17 квітня 1704 року. Похований у Кафедральному соборі Копенгагена.
Був тричі одружений:
- у 1659-1661 роках на дочці риксмаршала Йоргена Урні Софії.
- у 1661-1670 роках на Марії Груббе, з якою розлучився, викривши її в невірності.
- у 1677-1701 роках на графині Антуанеті Августі аф Ольденбург.
- ↑ RKDartists
- ↑ а б Eneveldets menn i Norge: sivile sentralorganer og embetsmenn 1660-1814 / за ред. T. Weidling — 2000. — С. 182.
- ↑ а б Pas L. v. Genealogics — 2003.
- ↑ RKDartists
- ↑ а б в Norsk biografisk leksikon — Kunnskapsforlaget. — ISSN 2464-1502
- Гюлленльове // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)(рос.)
- Dansk biografisk lexikon. — B. VI. — Kjøbenhavn, 1892.
- Nordisk familjebok. — B. 10. — Stockholm, 1909.
|